Trening ved hjerte- karsykdom
![](https://tillerfysioterapi.no/wp-content/themes/tillerfysio/assets/images/forside3.jpg)
På 1900-tallet var hvile regnet som god behandling ved hjertesykdom. Seks ukers strengt sengeleie var ikke uvanlig etter et hjerteinfarkt.
Hvile. Medisinen på 1900-tallet var i mange år sterkt påvirket av Thomas Hiltons bok om “Hvile og smerte” som bygde på at de fleste sykdommer, spesielt hjertesykdommer, kunne behandles med å ta det med ro. De siste tiårenes økte kunnskap har definitivt kastet prinsippet om “hvilebehandling” på dør. I dag vet vi at hjerte- og karsykdommer både kan forebygges og behandles ved fysisk aktivitet og trening.
Forekomst. Hjerte- og karsykdommer var i 2005 årsak til 35 % av alle dødsfall i Norge. Hvert innlegges over 14 000 mennesker i sykehus med et akutt hjerteinfarkt, hvorav 60 % er menn. Kvinner rammes ofte senere i livet enn menn. Dødeligheten har sunket siden slutten av 80-tallet, men antallet som trenger behandling og opptrening har ikke minsket tilsvarende, ettersom flere overlever akutte sykdomsepisoder.
Årsak. Arvelige faktorer, høy alder, høyt blodtrykk, overvekt/fedme og livsstil i form av kostvaner med mye og fet mat, røyking, alkoholinntak samt stress og inaktivitet gir økt risiko for å utvikle hjerte- og karsykdommer. Hjerte- og karsykdom oppstår på grunn av forandringer i åreveggen – aterosklerose. Det lagres fettstoffer i det innerste blodårelaget som etterhvert utvikler seg til plakk i åreveggen. Blodkarene blir trangere og stivere, noe som fører til generelt dårlig sirkulasjon for hjertemuskelen.
Angina pectoris er en lidelse som skyldes aterosklerotiske forandringer i en eller flere av arteriene som forsyner hjertet med blod. Det gjør at hjertet ikke får nok blod og oksygen. Hjertemuskelen sliter med å arbeide og du kan kjenne det ved at du blir fort trøtt og andpusten i forbindelse med eller etter anstrengelse. Akutt kan du kjenne ubehag, sentrale brystsmerter eventuelt med utstråling til armene eller halsen. Kvinner kan ha mer uspesifikke symptomer som tungpust, nedsatt allmentilstand eller andre typer smerter. Angina pectoris betegnes som stabil når symptomene har forekommet i minst noen uker uten tegn til forverring. Ikke alle brystsmerter skyldes imidlertid hjertelidelse. Smerter fra blant annet brystryggen kan gi liknende smerteopplevelse.
Hjerteinfarkt. Når innsnevringen i hjertets blodårer blir så uttalt at blodforsyningen blir for liten, eller stopper helt opp, oppstår et infarkt. Symptomene ligner på angina, men er ofte alvorligere. Hjerteceller som ikke får tilstrekkelig blodforsyning og oksygentilførsel, vil dø. Hvor stor skaden blir, avhenger av størrelsen på infarktet og hvor fort akuttbehandlingen settes inn. Forandringene i hjertet etter et infarkt er ikke begrenset til infarktområdet, men rammer også den friske delen av hjertemuskelen, som må kompensere for den nedsatte funksjonen i infarktområdet. Hjertesykdom som angina pectoris og hjerteinfarkt kan gi opphav til senere hjertesvikt hvor hjertets pumpeevne ikke klarer å oppfylle kravene til blodtilførsel og oksygen fra vevet ute i kroppen. Ved mistanke om akutt angina eller hjerteinfarkt, må du ta kontakt med lege/sykehus umiddelbart for optimal akuttbehandling.
Forebygging. Tiltak med hensyn til hjerte- og karsykdommer kan deles inn i en forebyggende og en rehabiliterende del. Vi vet at regelmessig fysisk aktivitet og trening er helsefremmende for alle, uansett alder. Økt fysisk arbeidskapasitet minsker risikoen for hjerte- og karsykdom og død. Undersøkelser har vist at hvis du går en rask spasertur på til sammen minimum tre timer pr. uke sammen med et par økter med mer anstrengende aktiviteter/mosjon, vil risikoen for å bli syk reduseres med ca. 20 % for menn og 30-40 % for kvinner. I Helseundersøkelsen i Nord-Trøndelag (HUNT) fant man at èn hardtrening i uka var nok til å redusere hjerte/kar dødeligheten. Flere treninger ga ingen ytterligere reduksjon. Andre undersøkelser har vist at det er nesten seks ganger så stor risiko for å dø av hjerte- og karsykdom hos de minst fysisk aktive sammenlignet med de mest fysisk aktive. Er du inaktiv og ønsker å begynne å mosjonere er det imidlertid håp: størst reduksjon av dødelighet er funnet hos dem som starter opp med og fortsetter en fysisk aktiv livsstil og som i utgangspunktet var minst fysisk aktive.
Rehabiliteringen etter hjertesykdom består av flere faser. I starten er det mobilisering på sykehus etter infarkt eller operasjon som omfatter lungefysioterapi, forebygging av blodpropp og lett sengetrening for bein og armer, etterhvert gangtrening. Etter utskrivning kan treningen foregå i gruppe hvor hensikten er å komme i gang med gode vaner og lære å bruke kroppen igjen. Etter gjennomgåtte undersøkelser som belastningstest (arbeids-EKG) og ut fra din tilstand, kjønn og alder kan man lage et tilpasset treningsopplegg for deg og din tilstand. Denne treningen foregår i grupper på sykehus. Etter hvert kan treningen foregå hjemme, på treningssenter eller fysikalske institutt. Treningen bør inneholde kondisjonstrening 3-5 ganger pr. uke og styrketrening 2-3 ganger pr. uke. Intervalltrening med relativt høy intensitet har vist seg å ha svært god effekt for hjertepasienter, også for pasienter med hjertesvikt. Gjennom treningen oppnår du blant annet lavere hjertefrekvens i hvile og ved arbeid, lavere blodtrykk, lavere oksygenbehov i hjertet ved submaksimal (nesten maks) trening, økt blodgjennomstrømning i hjertets årer og økt sammentrekningsevne i hjertemuskelen. Treningen kan i tillegg blant annet gi vektreduksjon, økt glukosetoleranse, bedre fettprofil i blodet, nedsatt stressfysiologiske reaksjoner og redusert risiko for død.
Vondt i baken
Du har vondt på utsiden av hofta, baken og låret under løping eller etter du har løpt. Det er smertefullt å gå og stå og du kan ha vondt når du ligger på siden om natta. Hva kan det være og hva gjør du for å bli kvitt plagene? Vanlig pasient. På mitt kontor er … Les hele artikkelen »
Trening er ferskvare
Kroppen vår har stor evne til å tilpasse seg den belastningen vi utsetter den for. Men trening er ferskvare! Adaptasjon. Hvis du ønsker å bli bedre til å løfte vekter, løpe, gå på ski, kjøre slalåm eller snowboard, ja, da må du trene. Når vi utsetter kroppen vår for trening så tilpasser kroppen seg den … Les hele artikkelen »
Styrke og utholdenhet – hver for seg eller samtidig?
Blir du svakere av samtidig å trene utholdenhet og får du dårligere utholdenhet av samtidig å trene styrke, eller kan styrke- og utholdenhetstrening kombineres? Kombinasjon. Tidligere var det slik at idrettsutøvere innen utholdenhetsidretter som langdistanseløping og ski var redde for å benytte seg av styrketrening mens utøvere i styrkeidretter mente utholdenhetstrening ødela for ytterligere styrkeframgang. … Les hele artikkelen »
Høy eller lav smerteterskel?
ir smerteterskelen høyere eller lavere av å gå med vondt i kroppen over tid? I møte med mine pasienter er spørsmål om og kartlegging av smerte en sentral del av undersøkelse og behandling. Hvor har du vondt, hvor lenge har du hatt vondt, hvordan vil du karakterisere smerten, har du aktivitetsbegrensninger på grunn av smerten … Les hele artikkelen »
2x7x52x10
Kan vi «vanlige dødelige» lære noe av toppidrettsutøvernes måte å jobbe mot topp prestasjoner og resultater? Finnes det noen hemmelighet bak suksessen? Jeg husker godt fra min egen tid som aktiv skøyteløper, og senere som trener for skøyteløpere, at motivasjonen og gløden var stor like etter endt sesong. Til sommeren og høsten, ja, da skulle … Les hele artikkelen »
Vondt i ryggen
Ryggen har verket lenge og du kjenner smerter til sete og lår. Hva kan årsaken være og hva gjør du? Vanlig. Man regner med at minst 80 % av befolkningen opplever ryggsmerter minst en gang i løpet av livet. Ca. halvparten av oss vil få ryggsmerter i løpet av det kommende året og mellom 10 … Les hele artikkelen »
Plager flest – koster mest
Muskel – og skjelettplager er svært vanlig i befolkningen. Dess flere områder med smerte dess større sjanse for nedsatt funksjon, sykefravær og uføreytelser. Vanlig. Har du oppsøkt lege, fysioterapeut, manuellterapeut, kiropraktor eller annen behandler for dine muskel – og skjelettplager det siste året, så er du ikke alene om det. 75 – 80 % vil … Les hele artikkelen »
Lev nå!
Å være i god form kan være en stor glede og gi god helsegevinst for mange. Men kan ønsket om «evig toppform» bli vel ambisiøst? Skremt. Jeg var på en nasjonal fysioterapikonferanse like før sommeren. Blant temaene på konferansen var fysisk aktivitet og helse og hvilken rolle vi som fysioterapeuter kan spille for å nå … Les hele artikkelen »
Kæm e du – kor ska du?
Du er overvektig og i dårlig form. Skyldes det latskap, dårlig karakter eller er det mer sammensatt enn som så? Sint. I fredagsutgaven av Sprek i Adresseavisen for noen uker siden var det en reportasje om fitnessutøver Line Marion Nielsen Kjøniksen fra Oslo. Kun fem måneder etter fødsel deltok 30-åringen i Norges første konkurranse i … Les hele artikkelen »
Lav hvilepuls
Mye tyder på at det er en sammenheng mellom hvilepuls og risiko for hjerte- og karsykdommer. Stor variasjon. Blant pattedyr er det stor variasjon i hvilepuls. Mus og hamster har høyere puls og lever kortere enn store pattedyr som hest og elefant. Også for mennesker er det vist sammenhenger mellom hvilepuls og livslengde. Friske voksne … Les hele artikkelen »